de mszavai » Lun, Ian 08 2024 2:46 am
.![Imagine](http://www.lucratorul-in-lumina.com/Forum/images/poze/implants-light.jpg)
![Imagine](http://www.lucratorul-in-lumina.com/Forum/images/poze/proteza-titlu.jpg)
Organismul uman NU are capacitatea de a sintetiza prin procese de anabolism anumiti aminoacizi si acizi grasi. Asadar, acesti compusi sunt considerati esentiali, insemnand ca pot fi preluati numai din surse externe de hrana. In acelasi timp, NU exista nici un carbohidrat (zaharida) care sa fie esential organismului uman!
Adevarata sursa de energie a organismului este GRASIMEA.
- Creierul foloseste si glucoza, insa nivelul ridicat de zahar in sange este deosebit de detrimental creierului si duce la degenerarea acestuia. Alzheimer este diabetul creierului - diabet de tip 3.
Spre deosebire de restul organismului, creierul functioneaza in propriul ecosistem si nu a fost menit sa fie distrus sau atacat, asadar creierul comparativ cu celelalte organe are o capacitate redusa de regenerare. Prin urmare, pentru functionarea optima a creierului un nivel stabil de glucoza in sange este esential!
- Inima, fiind un muschi, foloseste ca sursa principala de energie grasimea saturata, asadar daca nu se consuma grasimi animale, corpul trebuie sa converteasca zaharidele in grasime, epuizand astfel energie.
Cea mai buna metoda de a arde grasimile este exercitiul aerobic (plimbatul in aer liber, yoga) cand pulsul este sub 120 bpm si se poate mentine o conversatie normala (respiratia nu este sacadata).
Asadar, grasimea este sursa energetica preferata de organism si este SURSA NATURALA!
Cand alimentatia este bazata pe produse animale (carne si grasime), intregul organism foloseste glucoza si ketone (corpi cetonici), procesul de metabolizare fiind foarte diferit comparativ cu procesul de metabolizare al zaharidelor. In acest caz, glucoza necesara creierului este produsa de organism din proteine.
Procesul de producere a glucozei in organism este denumit
gluconeogeneza si are loc la nivelul ficatului
Cand consumam carne, aceasta se trasforma in aminoacizi, ce sunt transformati apoi in proteine pe care organismul le foloseste la crearea de tesuturi. Acest proces este facilitat de o enzima numita proteaza sintetizata la nivelul sucului gastric, al pancreasului si intestinului. Toti aminoacizii din lantul de aminoacizi sunt astfel descompusi unul cate unul pentru a putea fi absorbiti.
Muschii, oasele, parul si pielea sunt in cea mai mare parte alcatuite din proteine. Excesul de proteine este utilizat la producerea de energie.
Rolul insulinei in organism este de stocare si constructie (anabolism). Insulina ajuta la crearea de tesuturi adipoase si musculare. De asemenea, ajuta la absorbtia aminoacizilor in celule, care apoi sunt stocati sub forma de proteine, in principal muschi.
Procesul de gluconeogeneza duce la inversarea glicolizei. Reactiile enzimelor cheie ale glicolizei sunt ireversibile datorita termodinamicii si, prin urmare, trebuie sa fie inversate de diferite enzime care sunt active doar in gluconeogeneza.
Respiratia celulara sau fosforilarea oxidativa este mecanismul de producere a energiei din glucoza (obtinuta fie prin gluconeogeneza, fie din zaharide) sub forma de ATP (adenozin trifosfat).
Beta-oxidarea - descompunerea lipidelor in acizi grasi
este procesul de producere a energiei din grasime.
Cand organismul descompune grasimi pentru a obtine energie
ficatul produce niste substante numite corpi cetonici.
Enzima care faciliteaza acest proces se numeste lipaza si este produsa la nivel pancreatic si eliberata la nivel duodenal. In procesul de beta-oxidare, ultimii doi carboni din lant sunt taiati si transferati in Acetyl-CoA, care apoi este folosit in ciclul acidului citric la producerea de ATP.
![Imagine](http://www.lucratorul-in-lumina.com/Forum/images/poze/aminoacizi.jpg)
Componente ale proteinelor, aminoacizii au o serie de proprietăți care susțin procesele vitale. Aceștia contribuie la sinteza hormonilor și a neurotransmițătorilor, întăresc sistemul imunitar, susțin producerea enzimelor în organism.
Aminoacizii sunt compuși organici formați din grupări de amino (-NH2) și carboxil (-COOH), cu funcțiune mixtă. Numărându-se printre cei mai importanți nutrienți pentru organismul uman, aminoacizii au și rolul de a susține performanța fizică. Pentru a funcționa optim, corpul uman are nevoie de 20 de aminoacizi diferiți - 11 dintre aceștia sunt produși de către organism, ceilalți 9 - cei esențiali - putând fi obținuți doar printr-o alimentație optimă bogată în nutrienți.
Dacă alimentația conține acești 9 aminoacizi esențiali, atunci organismul poate produce ceilalți 11 aminoacizi. Când organismul nu poate crea un anumit tip de țesut pentru că unul dintre animoacizii esențiali lipsește, aminoacizii disponibili NU vor putea fi utilizați și vor fi transformați in glucoză!
Deficiența de aminoacizi poate afecta procesul de sintetizare a proteinelor, poate avea un impact asupra absorbției altor nutrienți și își poate pune amprenta inclusiv pe răspunsul imunitar.
Aminoacizii au un rol esențial în echilibrarea comportamentală - datorită legăturii acestora cu substanțe cum ar fi hormonii, neurotransmițătorii sau neuropeptidele - precum și în facilitarea comunicării dintre nervi și celulele musculare sau glandulare. Fiind constituenți ai proteinelor, aminoacizii au și rolul de a dirija procesele fiziologice.
Totodată, transportarea ionilor și a moleculelor către interiorul celulelor se realizează tot cu ajutorul proteinelor și, implicit, al aminoacizilor - de exemplu, hemoglobina, proteina responsabilă de transportul oxigenului. Alți aminoacizi intră, însă, în componența proteinelor cu rol de depozitare, cum ar fi feritina, proteina care asigură absorbția fierului și stocarea acestuia în organism. Însă sunt importante și rolurile de anticorpi și cele de enzime ale aminoacizilor:
Aminoacizi cu rol de anticorpi
Anticorpii sunt proteinele pe care le generează sistemul imunitar atunci când identifică substanțe străine, cu potențial dăunător, cum sunt germenii, bacteriile, fungii sau paraziții. Aminoacizii intră în componența proteinelor produse de sistemul imunitar și au, așadar, rolul de a proteja organismul de antigeni precum cei menționați anterior
Aminoacizi cu rol de enzime
Enzimele sunt proteine care au rolul de catalizatori biologici. Ele acționează asupra macromoleculelor contribuind la catabolismul acestora, accelerează reacțiile chimice din organism și stimulează sinteza acestor molecule. Macromoleculele specifice ce poartă denumirea de enzime acționează cu ajutorul altor molecule, activatorii și inhibitorii. Ele sunt prezente în toate celulele corpului, de la cele ale sângelui, la cele ale întregului sistem gastrointestinal și funcționează corespunzător doar în condiții propice de temperatură și pH.
Clasificarea aminoacizilor
Pentru a funcționa corespunzător, organismul uman are nevoie de trei tipuri de aminoacizi: esențiali, neesențiali și semiesențiali.
Aminoacizi esențiali
Aminoacizii esențiali sunt acei aminoacizi pe care organismul nu îi poate sintetiza și care pot fi obținuți numai din alimentație. Aceștia au beneficii importante pentru sistemul muscular și nu numai, contribuind la sintetizarea proteinelor de care corpul are nevoie pentru dezvoltarea musculară anabolică. Aminoacizii esențiali sunt următorii:
Lizina
Lizina joacă numeroase roluri în organismul uman. Aceasta contribuie la creșterea masei musculare și susține sănătatea oaselor, fiind esențială pentru recuperarea postoperatorie sau în urma unei accidentări. Lizina contribuie, totodată, la sinteza hormonilor, iar deficitul poate duce la instalarea anxietății induse de stres. Tot lizina are un rol important și în sinteza enzimelor și a anticorpilor, având un efect antiviral.
Treonina
Acest aminoacid esențial prezent la nivelul smalțului dinților, dar și în proteinele prezente preponderent în epidermă și articulații - colagenul și elastina - are o importanță deosebită pentru menținerea sănătății dinților și a pielii. La nivel digestiv, treonina participă la sinteza stratului de mucus cu rol protector și are rol în metabolizarea grăsimilor. La fel ca lizina, treonina are un rol și în sinteza hormonilor și poate avea acțiune în echilibrarea stării de dispoziție.
Histidina
Acest aminoacid este sintetizat și de către organism, în cantități foarte reduse, insuficiente pentru funcționarea optimă a proceselor. Pentru că este necesar ca aportul să fie completat prin alimentație, histidina este considerată tot un aminoacid esențial. Are rol în dezvoltarea celulelor sângelui, contribuie la regenerarea țesuturilor și stimulează creșterea acestora. Contribuie la menținerea tecii de mielină, definită drept totalitatea membranelor protectoare ale celulelor sistemului nervos. Histidina este metabolizată de organism în histamină, care are beneficii pentru sistemele imunitar, reproducător și digestiv. Deficitul de histidină poate provoca anemie.
Valina
Valina susține performanța atletică și contribuie la creșterea masei musculare, având un rol important și în coordonarea mușchilor. Contribuie la metabolismul energetic și la refacerea țesuturilor, având totodată beneficii și pentru procesele cognitive - contribuie la susținerea calmului emoțional și a focusului mintal, favorizând inteligența emoțională.
Metionina
Alături de cisteină (aminoacid neesențial), metionina susține sănătatea și elasticitatea pielii, părului și unghiilor. Aceasta asigură absorbția unor minerale precum seleniul și zincul și susține eliminarea metalelor precum plumbul și mercurul din organism.
Leucina
Leucina este un aminoacid esențial cu ajutorul căreia se reglează nivelul de zahăr din sânge (glucoza). Aceasta ajută la refacerea mușchilor, a oaselor și a pielii, în urma accidentărilor și a lezării superficiale. Leucina stimulează producția hormonilor de creștere, iar deficitul se manifestă prin căderea părului, erupții cutanate și oboseală cronică.
Izoleucina
Alături de leucină, izoleucina contribuie la vindecarea superficială a pielii și reglează nivelul glucozei din sânge. Aceasta are și rolul de a susține producția hormonală și sistemul imunitar. Deficiența de izoleucina poate apărea odată cu înaintarea în vârstă și se manifestă prin reducerea masei musculare.
Fenilalanina
Organismul uman convertește fenilalanina în tirozină, un compus necesar pentru funcționarea corespunzătoare a creierului. Are și un rol important în creștere și dezvoltare, în perioada copilăriei, iar deficiența, cu o incidență foarte rară, poate afecta aceste procese. Fenilalanina echilibrează somnul - excesul poate provoca tulburări ale acestuia, iar deficitul, stări de oboseală. Fenilalanina se regăsește din belșug în dulciurile și băuturile dietetice îndulcite cu aspartam, iar consumul excesiv al acestora poate duce la dezechilibre ale somnului și stări de nervozitate și anxietate.
Triptofanul
Implicat în procesele de creștere și dezvoltare din perioada copilăriei, triptofanul contribuie la reglarea apetitului, a somnului, a percepției durerii și a stării emoționale. Acesta este un precursor al serotoninei și al melatoninei și acționează precum un sedativ, reglând starea emoțională și pe cea fizică. Deficitul poate fi un factor de risc pentru afecțiuni precum demența, eczemele cutanate și diferite afecțiuni digestive.sursa: good-routine
![Imagine](http://www.lucratorul-in-lumina.com/Forum/images/poze/acizigrasi.jpg)
Acizii grași esențiali sunt un tip de acizi grași polinesaturați (PUFAs), necesari pentru funcționarea normală a organismului uman, dar pe care corpul nu îi poate produce singur. Spre deosebire de alte tipuri de acizi grași pe care organismul îi sintetizează prin digestia grăsimilor, există două tipuri de acizi pe care nu îi poate produce: acidul alfa-linoleic (din grupa acizilor grași esențiali Omega 3) și acidul linoleic (din grupa acizilor esențiali Omega 6).
- Acizii grași Omega-3
Familie de acizi grași esențiali cunoscuți pentru beneficiile lor asupra sănătății cardiovasculare și cutanate, funcționării creierului și a dezvoltării cognitive.
Principalii acizi grași esențiali omega 3 sunt:
• acidul alfa-linoleic (ALA)
• acidul eicosapentaenoic (EPA)
• acidul docosahexaenoic (DHA)
- Acizii grași Omega-6
Omega-6 reprezintă o clasă de acizi grași polinesaturați care în mod similar cu Omega-3 sunt implicați în funcțiile imunitare și în inflamație.
Principalii acizi grași esențiali omega 6 sunt:
• acidul linoleic (AL)
• acidul gama-linoleic (AGL)
• acidul arahidonic (ARA)
Acizii grași esențiali sunt implicați într-o serie de procese importante în organism, inclusiv în formarea membranelor celulare, producția de hormoni și reglarea inflamației. Din acest motiv, acizii grași esențiali joacă un rol vital în sănătatea cardiovasculară, funcționarea creierului și a sistemului nervos, precum și în funcționarea normală a sistemului imunitar.
Ambii acizi grași esențiali – Omega 3 și Omega 6 – sunt necesari pentru a asigura o stare de sănătate optimă, însă raportul dintre acești acizi grași esențiali este hotărâtor în privința efectului lor benefic. Raportul ideal între acizii grași esențiali Omega 3 și Omega 6 este 1:2. Însă dieta modernă este extrem de dezechilibrată în privința acestui raport, fiind deficitară în Omega 3 și având în exces Omega 6.
Deficitul de acizi grași esențiali
Lipsa acizilor grași esențiali din organism, poate avea consecințe negative asupra sănătății. Printre altele, deficiența de acizi grași esențiali poate duce la probleme ale pielii, tulburări cognitive (cum ar fi dificultăți de învățare, scăderea capacității de concentrare și tulburări de memorie) sau probleme cardiovasculare. De asemenea, deoarece acizii grași esențiali sunt esențiali pentru funcționarea optimă a sistemului imunitar, deficiența lor poate slăbi sistemul imunitar și poate crește susceptibilitatea la infecții și inflamații cronice..